home

=Informationssökning och källkritik=

webbplatser
UR har kommit ut men en lockande [|webbplats] om källkritik, mycket ombilder och reklam. Innehållet kompletterar Kolla källans.

Tidningar och tidskrifter
Den fria webbaserade resursen, [|Libary press display]; nyheter från hela världen i mer än 1700 exakta kopior av dagstidningar från 92 länder på 48 olika språk. Tillgång till dagens nummer. Flera nordiska dagstidningar ingår, bland andra Aftenposten, Dagbladet, Berlingske Tidende, Morgunbladid, Dagens Nyheter, Göteborgs-Posten och Svenska Dagbladet.

Aktuella filmer
UR-serien [|//**Medialized**//]är en dokumentärserie om medier, kommunikation och pressfrihet. Syftet med serien är att ge ungdomar mediekompetens: att förhålla sig kritiskt och lära sig tolka information. En av filmerna i serien handlar om din eller min plats och tar upp hur konflikten mellan Israel och Palestina skildras, en annan av filmerna handlar om bilden som vapen, " en bild säger mer än tusen ord" Ti ll filmen //Marken talar arabiska// finns en bra filmhandledning som utgångspunkt för arbete med källkritik (från 15 år). För skolor med avtal med Medioteket finns [|filmen]att låna eller som strömmande film.


 * Arkiv Ljud och Bild**, har personen varit med på TV? Få en bild av en person eller händelse som [|dokumenterats i TV], radio, skrift eller orginalhandling.

Olika källtyper
Kartor bär också tolkas och läsas kritiskt,Kolla källan har en temasida om [|kartor] På arkiv och museer finna möjlighet att ta del av rådata, Skolverket har satt samman en sida som lyfter fram [|digitala samlingar]

**Tips och länkar på temat**
Webbplatsen [|Stockholmskällan] har en sida med olika källltyper som för de flesta elever innebär en aha-upplevelse,den vidgar synen på vad som är att betrakta som en källa. De exemplifierar med arkiv, film, konst, kartor bland annat. På samma sida finns också ett uppslag om upphovsrätt och vad vi skall tänka på när vi värderar bilder.
 * Kvalitetssäkrade källor**

Lärare i Stockholms kommunala skolor har gratis tillgång till flera kvalitetssäkrade källor. Via Fronter och skolvebben kommer ni åt dem hemifrån och behöver inte logga in: [|NE skola]gör varje termin flera nya temapaket, ett heter Källkritik och tar upp källkritik och bildbehandling och i anslutning till det finns det också många övningar att ladda hem i PDFformat, exempelvis //En bild säger mer än tusen ord//. Gymnasierna har också WorldBook, på den här sidan "[|Research] "skills are the skills of asking questions and finding answers" tar de upp hur vi kan använda biblioteket optimalt. I Worldbook finns också en bra uppställning för hur du går till väga när du är [|källkritisk]. Under rubriken Reasearch finns också en sida med [|olika tidslinjer], inte så mycket med källkritk men bra för struktur.



[|Kolla källan]har samlat allt som behövs för att arbeta med källkritik i skolan, fakta, tips, filmer och artiklar. Sprillans nytt är en artikel om [|nätet]som ställer nya krav på källkritik. **Cesium,** det mediegranskande magasinet, ett temnummer om [|objektivitet] [|Engelsk webbplats] för elever där man lyfter frågor som; hur kan man veta att artikeln inte är vinklad, tips och filmer **Mediekompass** har gjort handboken ; Expert på medier, digital komptens som [|poverpoint] som du fritt får använda när du undervisar om mediekompetens och källkritik. **Mattias Klang** skriver i sin [|blogg] att sociala medier ibland är överlägsna traditionella medier när det gäller källgranskning, i traditionella media har vi läst om den sorgliga historien om en gambiansk flicka som blev lämnad i Gambia av sin adoptivmamma. Följer vi Mattias efterforskningar via twitter och bloggar får vi en annan version. **Blekinge läns folkhögskola** har en webbplats om källkritik, där finns bland annat en sida med tips på många länkar som är intressanta att låta elever titta på för att fastställa källans trovärdighet, flest länkar finns det till sidor under följande teman; mänskliga rättigheter, rasism, abort, cancer och scientologi. EDU.fi, **Utbildningsstyrelsen**s webbtjänst har en sida med ett [|snarlikt innehåll], de tydliggör de svårigheter vi stöter på om vi inte är tillräckligt kunniga inom området vi skall undersöka. De ger också många tips på länkar som utger sig för att ge information men är högst tvivelaktiga. Ett exempel är de amerikanska kreationisterna som inte accepterar evolutionsteorin och därför driver en creation wiki. En sida som ger en helt annan syn på dinosarierna än vad vi hittar på NE.

Författaren **Torsten Thurén** tar i boken Källkritik grunderna i källkritik upp grunderna i källkritisk analys. Boken är lättläst för elever och extra intressant genom alla fall som exemplifierar problematiken med objektivitet. Torsten kommer i vår ut med en ny bok om källkritik och internet, tills dess kan vi läsa //Källkritik//, utgiven på Almqvist och Wiksell, år 2000. Göran Lyth och Torsten Thuren har också på uppdrag av Styrelsen för psykologiskt försvar gett ut skriften [|Källkritik] på Internet som finna att ladda ned gratis som PDF.

**Arkiv Ljud och Bild**, Har personen varit med på TV? Få en bild av en person eller händelse som [|dokumenterats i TV], radio, skrift eller orginalhandling. .

Bildanalys
Konsument Malmö har tagit fram fantastisk bra och rolig [|lektionsgenomgång] och övningar för att låta elever analysera bilder, främst inriktat på reklam och genus.[| Bildanders]har gjort en webbplats med tips och ideer, analys och många bilder att ladda ned med konkreta uppgifter att göra med eleverna. Många skrönor sprids lätt på nätet, speciellt bilder är vi skicka vidare via socialamedia,[|DN]En annan [|artikel]i DN har rubriken 6 moderna Råttan i pizzan skrönor, handlar också omhur lätt vi blir förledda av bilder.

Bildmanipulation
Norska dagbladet har [|samlat många kända bilder]som manipulerats för att påverka opinionen. Google har samling av [|manipulerade bilder], inte så mycket om bilder men ett bra inlägg i hur du kan använda sociala medier för attt vara källkritisk. Den här bilden med rymdskeppet har jag hittar på Flickr. Jag valde att avancerad sökning och fick därför bara upp bilder med CC licens.



[|Tripod Attack] karlequin / Karli Watson   [|CC BY-NC 2.0]

Upphovsrätt

 * Upphovsrätt för bilder, Kolla källan har gjort wikin, //Bilder- analys och granskning .// Wikin innehåller diskussionsförslag, källkritik, bildmanipulering, bildförfalskning och nyhetsvärdering av bilder//.//Här finns [|Kolla källans upphovsrättsguide för bilder]//.//
 * [|Film]med Mattias Östmar, internetkunskap om var du hittar bilder och om och hur du får använda dem.
 * Det finns en BILDombudsman och på [|den här sidan]hittar du lagar, uttdrag från olika föredrag, olika fallbeskrivningar.
 * [|Journalistförbundet] har en sida om upphovsrrätt.
 * [|Bildleverantörenas förening]likaså.
 * Läs gärna också om hur läraren [|Kristina Alexandersson]resonerar om bildhantering på sin blogg. Kristina har också ett blogginlägg med rubriken, [|Vårt gemensamma kulturarv - Låt det bli klickbart]

Källkritik kopplat till LGR 11
Avhandling som tar upp det motstridiga med att skolan ofta signalerar att det bara finns ett rätt svar samtidigt som vi skall arbeta med källkritik

**Källkritik, konkreta tips på lektionsupplägg**
Källkritik och [|historia]

Minnesanteckningar från Torsten Thuren:s föreläsning på Medioteket[[image:osakerkalla/9147052937.jpg width="100" height="138" align="right"]]
Metod för att möta konspirationsteorier som lärare; Börja med att sortera bort oseriösa källor, finns det någon metod? Vi tittade på [|Conspiracy planet] och[| Intelligent design] Andra exempel som Torsten tog upp var [|IHR], börja med att titta vilka som ligger [|bakom webbplatsen], Vilka länkar sidan till? Vilka personer finns namngivna på sidan? Den enda som är namngiven är Mark Weber? Hur skall vi bilda oss en uppfattning om honom? Har han akademiska meriter? Vilka länkar sidan till? Har han gett ut några böcker och om så är fallet på vilka förlag? Här hittar du inget i KB, och Libris katalog utan vi får söka i motsvarigheten i USA, Library of Congress [|Online Catalogue]Där kan du söka fram [|Mark Weber],det finns många som heter Mark men bara en som är född 1951.

För några år sedan publicerade många tidningar ett resultat från en undersökning gjord på [|Michigans universitet]som visade att att befolkningen i Danmark och Colombia toppade "lyckoligan" i världen? Att Colombia toppar förvånar när man samtidigt kan titta i Hans Roslings [|Gapminder][|Amnestys årsrapporter] [|World values]eller [|Landguiden]. Där finns det inte mycket som ifrån vårt perspektiv talar för att de skall vara lyckligare än exempelvis svenskar. Hur har resultatet uppstått? Frågorna som deltagarna hade fått besvara var:
 * 1) //Taking all things together, would you say you are very happy, rather happy, not very happy, not at all happy?//
 * 2) //All things considered, how satisfield are you with your life as a whole these days?//

Det visade sig också att de hade slått samman svaren (hur lycklig är du och hur nöjd är du). Här kan man ju tänka att det är mycket kulturbundet var på skalan den tillfrågade lägger sig. Enligt Torsten finns det flera univeristet som ägnar sig åt lyckoforskning och i alla undersökningar ligger danskarna i topp, men förvånansvärt många har också Colombia högt upp. Andra felkällor, hur gick urvalet till? Nådde man dem som bodde i landsbygden, de 50% i landet som ligger under fattigdomsstrecket enligt FN?

Torsten tog upp de fantastiska möjligheterna med internet men också svårighetenra i och med att vi når mycket information ofiltrerad. Hur reagerar elever med en västerländsk kulturell bakgrund när de tittar på Imam [|Khomeinis]webbplats? Webbplatsen är oförsonlig mot västerlandet, på webbplatsen kan man läsa frågor ställda till Khomeini som exempelvis; " vilka injektioner får jag ta emot". Riskerar våra elever att få fördomar bekräftade? Förstår de den religösa kontexten bakom webbplatsen och hur Khomeini utnyttjar webben?

En av deltagarna på seminariet tog också upp en bild som florerar bland unga, bilden förställer ett förälskat par uppe på ett av tornen (Twin towers), kvinnan tar en bild på sin pojke och i [|bilden ser vi flygplanet komma].Våra elever är medvetna om möjligheterna att manipulera med bilder och kanske mer kritiska än till texter?


 * Följ oss på:**
 * Facebook**: [|www.facebook.com/PedagogisktCafe]
 * Wikispaces:** http://pedagogisktcafe.wikispaces.com, osäker källa hittar du på http://osakerkalla.wikispaces.com